![Istraživanje naučnice iz Tuzle: Koncentracija natrijuma ključna za zdrav srčani metabolizam](https://tuzlanski.ba/wp-content/uploads/2021/02/Dunja_Aksentijevic.jpg?v1614325803)
Dunja Aksentijević iz Tuzle vanredna je profesorica kardiovaskularne fiziologije i metabolizma na William Harvey Institutu na Univerzitetu Queen Mary u Londonu.
Također, počasna je istraživačka članica King’s College u Londonu i katedre za fiziologiju Univerziteta u Oxfordu te dobitnica prestižnog naučnog fellowshipa fondacije “Wellcome Trust”.
Novac bio bezvrijedan
Ističe da je za vrijeme ratnog perioda u Bosni i Hercegovini, provodila mnogo vremena sa svojim roditeljima, posebno sa majkom koja je tada izmišljala kreativne aktivnosti kako bi zaštitila njen dječiji svijet. Dodaje da je tako ratom narušeno djetinjstvo gradilo njenu znatiželju za naukom.
“Taj ratni period je bio ključni katalizator moje odluke prema svijetu nauke. Odrastajući u tako brutalnim vremenima koja od malena pokazu naličje ljudskog razuma me je razočaralo u svijet oko mene. Gledala sam kako oko mene padaju u vodu ideologije, teorije, države. Novac je bio bezvrijedan, a ljudske riječi lako gazive i jeftine. Potrebna su bila djela. Djela oslobođena svih predrasuda. Naučne knjige i enciklopedije koje sam naprosto gutala u ‘kućnom pritvoru’ pred mojim očima odslikavali su svijet činjenica i logike. Poželjela sam da moj život vode principi koji su potpuno apolitični, a nauka je bila odgovor. To mišljenje, formirano u paklu rata, na moju veliku sreću još ništa nije poljuljalo i zahvalna sam što je jedan period tame dao mi credo i zvijezdu vodilju u životu”, kaže Dunja Aksentijević u razgovoru za Al Jazeeru.
U svom radu posebno se posvetila istraživanju ljudskog srca, a za 16 godina naučnog istraživanja došla je do mnogih otkrića.
“Prošla godina bila je izuzetno uspješna jer sam objavila tri rada u ‘Nature Communications’, prestižnom žurnalu i šest naučnih studija ukupno. Izdvojila bih moju skorašnju naučnu studiju na kojoj sam radila kao članica istraživačkog tima eksperta za srčanu fiziologiju, profesora Michaela Shattocka na King’s College u Londonu. Moja studija, objavljena u ‘Nature Communications’ je dokazala prvi put da promjena u koncentraciji natrijuma mijenja u negativnom smislu srčani metabolizam”, navodi sagovornica.
Veliki iskorak
Naglašava kako je godinama radila na Oxfordu, istražujući šta narušava balans energije u srcu, na koji način se može dijagnosticirati i kako liječiti.
“Prvi put smo dokumentovali da natrijum može da reguliše energetsko stanje srčane ćelije što je veliki iskorak pošto znamo da pacijenti koji imaju kardiovaskularne probleme imaju povećan natrij i poremećen metabolizam. To znači da je normalna koncentracija natrijuma ključna za zdrav srčani metabolizam”, objašnjava Dunja Aksentijević.
Prema njenim riječima, nauka je zahtjevna profesija koja traži dosta žrtve, odricanja i, iznad svega, ljubavi i entuzijazma.
“Istraživanja nikada ne idu glatko niti po planu, niti je statično. Eksperimenti u 99 posto slučajeva odbacuju hipotezu i stalno se vraćate na početnu crtu. Veoma je važno takva stalna razočaranja posmatrati pragmatično, smjestiti ih u okvir naučnog procesa da biste skupili snagu i slijedeći dan krenuli dalje. Tajna uspjeha u bilo kojoj oblasti je naći snagu i nikada ne odustati”, govori ova svjetski priznata naučnica.
Ističe kako je zbog pandemije korona virusa bilo prekida u eksperimentalnim aktivnostima za sve naučnike koji nisu radili na COVID-19 istraživanjima.
“To vrijeme se ipak dalo konstruktivno iskoristiti za pisanje naučnih radova, aplikacija za naučne fondove, kao i međunarodno umrežavanje i webinare. Dakle, to vrijeme sam iskoristila za neki drugi vid naučnih aktivnosti”, kaže Dunja Aksentijević.
Saradnja sa kolegama
Dodaje da trenutno radi na više projekata gdje zajedno sa timom naučnika analizira srčani metabolizam i istražuje ćelijske mehanizme za nove terapije.
“Tu je više modela srčanih bolesti: dijabetes, srčana ishemija (srčani udar), inflamacija. Također, sarađujem sa kolegama sa drugih univerziteta, posebno sa kolegama sa Univerziteta u Cambridgeu, kao i farmaceutskim kompanijama. Pored mog istraživačkog rada, tu je i rad u nastavi sa studentima. Uvijek mi je drago kada neko želi da nešto novo nauči i pri tome mogu da pomognem”, naglašava ova ugledna naučnica porijeklom iz Tuzle.
Napominje kako nije poznavalac trenutne situacije u bosanskohercegovačkoj nauci jer je u Velikoj Britaniji od gimnazijskih dana gdje gradi svoju karijeru.
“Uvijek na naučnim skupovima tražim i gledam ima li iko sa prostora Bosne i Hercegovine. Nekoliko puta sam sretala, uglavnom, kliničare. Uvijek sam se divila entuzijazmu kolega koji rade u neadekvatnim uslovima. Biomedicinska istraživanja su enormno skupa aktivnost koju realno mogu priuštiti bogata društva. Prema tome, ne znam koliko prilika i fondova postoji za naučna ispitivanja u Bosni i Hercegovini. Entuzijazma i znanja, sigurna sam, ne manjka”, ističe sagovornica.
Trka još uvijek traje
Naglašava da vezu sa domovinom redovno održava i nikada je nije prekidala.
“U Tuzli su moji roditelji, moja familija i prijatelji. Nedavno sam ostvarila saradnju i postala mentor ‘BH Futures Foundation’ za čije sam studente držala edukativni webinar. Izuzetno se radujem budućoj saradnji, a također sam izabrana i za dopisnu članicu Bosanskohercegovačko-američke akademije umjetnosti i nauka (BHAAAS)”, govori Dunja Aksentijević.
Ističe da je zadovoljstvo koje naučni proces pruža nemjerljivo.
“Najiskrenije bih preporučila nauku kao izbor svima koji su spremni da se svojim snagama pridruže naporima da širimo granicu ljudskog znanja i kreiramo, tehnologijom i naučnim
dostignućima svijet sutrašnjice. Trka još uvijek traje i meni je neizmjerna čast raditi sa velikim naučnim legendama, ljudima koji su promijenili naša saznanja u nauci. Međutim, bez obzira na bilo koje naučno dostignuće, ono što smatram svojim najvećim ponosom je uloga majke mojoj kćerki i mom sinu. Oni daju smisao svemu, i iznad svega snagu da se istrajava u stalnim i teškim izazovima”, zaključuje Dunja Aksentijević u razgovoru za Al Jazeeru.