![Pet dragulja bh. gastronomije: Znate li koji su bh. prehrambeni proizvodi zaštićeni?](https://tuzlanski.ba/wp-content/uploads/2022/06/cevapdjinica-zlaja-6.jpg?v1681886894)
BiH ima pet prehrambenih proizvoda zaštićenih oznakama porijekla i oznakama geografskog porijekla, a identifikovana su još 63 koja imaju ogroman potencijal da postanu zaštićeni proizvodi, navedeno je u studiji Tradicionalni prehrambeni proizvodi BiH i potencijal geografskih oznaka.
Riječ je o livanjskom siru, nevesinjskom krompiru, visočkoj pečenici, livanjskom izvornom siru i drvarskom mućenom pekmezu od drenjina, navedeno je u ovoj studiji, koju su izradili Organizacija UN-a za prehranu i poljoprivredu i Agencija za sigurnost hrane BiH uz podršku projekta USAID turizam.
Certifikovanje i zaštita proizvoda u BiH po sistemu geografske oznake povećavaju njihovu vrijednost i promovišu jedinstveni kvalitet potrošačima širom svijeta, saopšteno je iz USAID turizam projekta.
U saopštenju je navedeno da se ovim potrošačima omogućava da razlikuju kvalitetne proizvode i vjeruju u njihov kvalitet, a istovremeno se pomaže proizvođačima da bolje plasiraju svoje proizvode.
Osim toga, povećanje broja zaštićenih proizvoda dovodi do unapređenja poljoprivrednog sektora, kvaliteta proizvoda i ekonomskog jačanja kroz plasman proizvoda u sektoru turizma.
Autori studije su dokazali da Bosna i Hercegovina, zbog posebnosti geografskog položaja, prirodnih i klimatskih uslova, kao i bogate kulture i tradicije, ima raznoliku ponudu tradicionalnih proizvoda s potencijalom za zaštitu geografskim oznakama.
"Pregled podataka, raznolikost i rasprostranjenost opisanih proizvoda (po kategoriji proizvoda i geografskom području proizvodnje/prerade) pokazuju da se u narednom periodu moraju više iskoristiti mogućnosti koje imamo. Na taj način politike kvaliteta, vezane za geografske oznake, mogu nadopuniti programe oko podrške povećanju ruralnog zapošljavanja i povezivanja sa sektorom geografskih oznaka u BiH", naglasio je Džemil Hajrić, direktor Agencije za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine.
Proizvodi sa potencijalom da budu zaštićeni identifikovani u studiji su:
Ćevap, visočki sudžuk, hercegovački pršut, visočka ovčija stelja, visočka pečena janjetina, visočka kaurma, krajiški pršut/pastrma od goveđeg mesa, visočki prijan, hercegovačka suva jarčetina, krajiški sudžuk od goveđeg mesa, sir trapist Marija Zvijezda, hercegovački sir iz mijeha, sir torotan, vlašićki/travnički sir, kupreški sir, majevički dimljeni sir Zarac, hercegovački škripavac, janjska pletenica, blatnički sir, repovački sir, krajiški sir, kalenderovački sir, zarica, krajiški polutvrdi sir, hercegovački med, kestenov med Cazinske krajine, kostajnički kestenov med.
Da budu zaštićeni, potencijal imaju i romanijski skorup-kajmak, gatački kajmak iz mješine, petrovačka basa-pomješa, janjski kajmak, hercegovačko ekstra djevičansko maslinovo ulje, bundevino ulje, semberski kupus, hercegovačka suva smokva, hercegovačka trešnja, grah poljak, raštan/raštika, hercegovački šipak/nar, rogatički krompir, glamočki krompir, hercegovački ćupter, pekmez od smokve, fojnički krompir, paradajz iz Buturović polja, pekmez od jabuka, suva šljiva, krnjinska jagoda, kukuruz stodanjak, sok od jabuke, krumpir poluranka, kesten, neumske školjke kamenice, neretvanska mekousna pastrmka, mušule, pastrmka glavatica, žalfija/kadulja, narodni čaj, kiseljačka pogačica, glamočki integralni hljeb, tarhana, omač i cicvara.