Prethodnih dana je došlo do naglog pogoršanja kvaliteta zraka u Tuzli i drugim dijelovima Bosne i Hercegovine usljed pogoršanja vremenskih uslova i formiranja jake temperaturne inverzije, javlja Anadolu.
Rezultat tog pogoršanja je doveo do drastičnog skoka vrijednosti na većini stanica u Federaciji BiH - Sarajevu, Zenici, Tuzli, Maglaju, Kaknju, Visokom, Travniku, Jajcu, Bihaću, Lukavcu i Živinicama. Zadovoljavajuća kvaliteta zraka je bila samo u Mostaru i Livnu, navode iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda.
Pored prekoračenja lebdećih čestica zabilježena su prekoračenja sumpor dioksida u Zenici, Visokom i Kaknju.
"Vrijednosti sumpor dioksida su prelazile satne vrijednosti praga za uzbunu (500 mikrograma po metru kubnom). Novembar mjesec je bio jedan od najčišćih do sada od kada se vrše mjerenja. Razlog tome je nestabilno vrijeme sa dosta padavina i vjetra. U narednom periodu možemo očekivati učestala prekoračenja graničnih vrijednosti u svim urbanim i industrijskim dijelovima. Ništa od ovoga nije neočekivano niti je nešto novo sto se dešava u FBiH, ovo je višedecenijski problem i nešto što će se dešavati i u budućnosti. Klasična zima u Bosni i Hercegovini", izjavio je za agenciju Anadolu Enis Krečinić, stručni saradnik iz Sektora životne sredine Federalnog hidrometeorološkog zavoda BiH.
Gasovi opasniji od prašine
Vlasti Bosne i Hercegovine se ni ove godine nisu uhvatile u koštac sa zagađenjem zraka u zemlji, koje svake godine prijevremeno odnosi živote i narušava zdravlje hiljada ljudi.
Zagađujuće čestice štetno utiču na zdravlje hroničara, alergičara, male djece, ali i zdravu populaciju, ističe specijalista pulmolog i alergolog Zehra Dizdarević, profesorica i nekadašnja ministrica zdravstva u Kantonu Sarajevo.
"U ovom periodu dolazi do pogoršanja osnovnog oboljenja kao što su opstruktivna bolest pluća, srčana oboljenja. Može u ovom periodu doći i do akutnog stanja, ali i akutizacije nekog hroničnog oboljenja. U Sarajevu bilježimo veliku koncentraciju prašine PM10 i PM2.5, ali imamo i drugih gasova koji su još opasniji od prašine i oni dolaze u najudaljenije disajne puteve", kazala je Dizdarević za Anadolu.
Dodala je da BiH i Sarajevu nedostaje strategija i akcioni plan kako bi se svake godine nosili sa velikim zagađenjem i alarmirati stanovništvo.
Posljedice izloženosti štetnim supstancama
Dugoročno gledano, posljedice izloženosti štetnim supstancama, upozorava sarajevska profesorica, mnogo su ozbiljnije, a svaki pojedinac je u opasnosti da razvije neku od bolesti.
"U toj prašini se nalaze razni elementi koji su kancerogeni, stoga pored oboljenja koje smo naveli, imamo uticaj zagađenja i na kancer pluća. Imamo razne štetne materije koje su kancerogenog karaktera", rekla je Dizdarević.
Kada je riječ o preventivnim mjerama koje se mogu poduzeti kako bi se smanjio rizik od obolijevanja, Dizdarević je preporučila građanima da ne izlaze iz kuća i stanova ako ne moraju, a ako je to prijeko potrebno onda da kretanje na otvorenom bude što kraće. Posebno je apelovala na roditelje da svoju djecu ne izvode vani ukoliko je zrak nepovoljan kako bi u što manjoj mjeri došli u kontakt sa česticama.
"Dječija pluća su u razvoju. Sva ta izlaganja izazivaju različite bronhitise i svako drugo dijete ih ima. Međutim, ako ima alergiju, prehladno stanje, dođe još većeg oštećenja", rekla je Dizdarević, navodeći da odgovornost u prevenciji leži kako na organima vlasti, tako i na pojedincima.
BiH ima petu najvišu stopu smrtnosti od zagađenja zraka u svijetu
Zbog toga što se zemlja u pogledu grijanja oslanja na ugalj i drvo, a u pogledu proizvodnje električne energije na ugalj,
Organizacija za ljudska Human Rights Watch objavila je prošle godine izvještaj u kojem se navodi da su gradovi Bosne i Hercegovine među najzagađenijim u svijetu tokom zimskih mjeseci i da zemlja ima petu najvišu stopu smrtnosti od zagađenja zraka u svijetu.
Prema procjenama Svjetske banke, svake godine 3.300 ljudi u zemlji prerano umre od zagađenja zraka, što je devet posto svih smrtnih slučajeva.
Kao uzrok tome navodi se činjenica da se zemlja u pogledu grijanja oslanja na ugalj i drvo, a u pogledu proizvodnje električne energije na ugalj.
"Složeni sistem vlasti u zemlji također predstavlja poteškoće u borbi protiv zagađenosti zraka. Nema nacionalnog tijela za zaštitu okoliša, a mnoštvo je standarda i propisa koji se slabo koordinišu između različitih nivoa vlasti. Oba entiteta koji čine saveznu vladu imaju vlastite pravne okvire, organizacijske strukture i mreže za kvalitetu zraka, što otežava koordinaciju u pristupu upravljanju kvalitetom zraka", naveli su iz Human Rights Watcha.