![Kakav će državni sud imati BiH? Venecijanska komisija ocjenjuje Grubešin zakon](https://tuzlanski.ba/wp-content/uploads/2022/09/sudija-kazna.jpg?v1666030898)
Prema Mišljenju Evropske komisije potrebno je da BiH unaprijedi rad pravosuđa, između ostalog i putem usvajanja novog zakona o sudovima usklađenog s evropskim standardima
Venecijanska komisija dat će konačnu ocjenu o tome da li je Nacrt zakona o sudovima BiH Ministarstva pravde BiH s Josipom Grubešom (HDZ BiH) na čelu u skladu sa evropskim standardima, potvrđeno je za Fokus.ba u Delegaciji EU u BiH.
Nakon što je Fokus obznanio sadržaj nacrta ovog zakona ukazujući na veoma sporno sročenu odredbu o krivičnoj nadležnosti Suda BiH, pri čemu se uklanja tzv. proširena nadležnost Suda BiH odnosno sužava prostor da on sudi za koruptivna djela počinjena na cijelom prostoru države, o svemu su se do sada očitovali Transparency International BiH i Američka ambasada u našoj zemlji.
Iz Delegacije EU u BiH su rekli kako pozdravljaju upućivanje aktualnog prednacrta Zakona o sudovima BiH od strane Ministarstva pravde BiH na javnu raspravu, kao i Venecijanskoj komisiji Vijeća Evrope na mišljenje.
– Bez pretpostavke o ocjeni koju će dati Venecijanska komisija, potvrđujemo da je prednacrt uzeo u obzir preporuke Evropske komisije. Sada je potrebno sačekati mišljenje Venecijanske komisije, a zatim brzo osigurati doradu Nacrta zakona u skladu sa preporukama Venecijanske komisije, upućivanje u zakonodavnu proceduru i njegovo konačno usvajanje – kazao je glasnogovornik Delegacije EU u BiH Ferdinand Koenig.
Kako je naveo, prema Mišljenju Evropske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji, potrebno je da BiH unaprijedi rad pravosuđa, između ostalog i putem usvajanja novog Zakona o sudovima Bosne i Hercegovine usklađenog s evropskim standardima.
Ovaj zahtjev je dodatno razrađen u Analitičkom izvještaju uz Mišljenje, gdje je precizirano da novi Zakon o sudovima Bosne i Hercegovine mora biti usklađen sa standardima EU, naročito u pogledu definicije krivičnih djela i sankcija u konkretnim oblastima posebno teških krivičnih djela, po uzoru na član 83. Ugovora o funkcioniranju Evropske unije.
– To je potrebno hitno uraditi u cilju jačanja pravne sigurnosti i rada pravosuđa, posebno u borbi protiv teških oblika kriminala. Pored toga, taj zakon takođe treba da predvidi uspostavu posebnog drugostepenog žalbenog suda, radi veće nezavisnosti sudskog preispitivanja odluka Suda Bosne i Hercegovine – rekao je Koenig.
Podsjeća da je Venecijanska komisija u svom Mišljenju o pravnoj sigurnosti i nezavisnosti pravosuđa u Bosni i Hercegovini iz 2012. godine preporučila pojašnjenje postojeće odredbe o krivičnoj nadležnosti, jer određene okolnosti ne garantuju u dovoljnoj mjeri pravnu sigurnost koja je izuzetno važna u krivičnim stvarima. Evropska komisija je od 2011. godine davala detaljne preporuke s tim u vezi u okviru Strukturiranog dijaloga o pravosuđu.
U izjavi su iz Američke ambasade u BiH također napomenuli da Venecijanska komisija treba da ti svoje mišljenje o ovom nacrtu zakona.
– SAD bi bile zabrinute zbog bilo kojeg zakona koji slabi nadležnost i autoritet Suda BiH – kazali su iz Ambasade SAD-a.
Iz TI BiH su prethodno istaknuli kako je smisao odredbe u postojećem zakonu (Zakon o Sudu BiH, op.a.) da nadležnost Suda BiH bude uslovljena posljedicama koje djelo može izazvati, te je u tom smislu nemoguće taksativno pobrojati sva djela koja bi mogla izazvati takve posljedice. Upravo taksativnim nabrajanjem se smanjuju ove nadležnosti.
S obzirom da je novi zakon o sudovima BiH nabrojan u najnovijih osam kriterija Evropske komisije u okviru kandidatskog statusa za članstvo u EU ostaje da se vidi u kojoj mjeri će se uspjeti sačuvati nadležnosti i integritet Suda BiH.