![Hrvatske stranke usuglasile prijedlog izmjena Izbornog zakona i manjih izmjena Ustava](https://tuzlanski.ba/wp-content/uploads/2022/01/Ilija_Cvitanovic.jpg?v1642511379)
Na sastanku predsjednika hrvatskih političkih stranaka, članice HNS-a BiH, koji je održan u utorak u Mostaru, usuglašen je konačan prijedlog izmjena Izbornog zakona BiH i djelomičnih izmjena Ustava.
HDZ-a 1990 Ilija Cvitanović kazao je predsjednik novinarima kako je taj prijedlog poslan predstavnicima SAD-a i EU, a bit će upućen i drugim političkim strankama, sudionicima pregovora.
Po njegovim riječima, u prijedlogu se definira izbor članova Predsjedništva BiH, način izbora delegata u Doma naroda BiH i Klub Hrvata Doma naroda Federacije BiH.
- Zajednički i jedinstveni stav je da je to ona linija ispod koje nitko od nas neće ići - naručio je Cvitanović.
Po njegovim riječima, ta donja linija predstavlja „legitimno predstavljanje i konstitutivnost i ravnopravnost naroda u minimumu”.
- Dakle govorimo o izmjenama Izbornog zakona io našoj startnoj minimalnoj poziciji, ne govorimo o izmjenama Ustava gdje smo naš narod pozicionirao na razini ostala dva konstitutivna naroda. Dakle, govorimo samo o izmjenama Izbornog zakona i djelomičnim izmjenama Ustava kako bismo dokazali presudu Europskog suda za ljudska prava - kazao je Cvitanović.
Komentirajući izjavu bošnjačkog političara Adila Osmanovića kako ne treba razgovarati o izbornim reformama, Cvitanović je kazao kako bošnjačka strana, želeći zadržati status quo, nastoji doći u situaciju da se raspišu izbori i da nema prostora za izmjenu izbornog zakona.
- Vjerujem kako ne postoji partner s B strane koji želi rješenje, već kontinuirano želi status quo i da ne dođemo do rješenja – ustvrdio je Cvitanović.
Predsjednik HSS-a BiH Mario Karamatić kazao je kako pregovarački proces ide svome kraju i da će se „za dvadesetak dana znati ima li od ove zemlje išta ili nema”.
- Tu ćemo završiti priču o nekoj budućnosti BiH je li ona svijetla i jesu li zadovoljni svi konstitutivni narodi i građani ili je ona jedna tvorba koja se nalazi pred raspadom – ocijenio je Karamatić.
Predsjednik Hrvatskog nacionalnog pomaka Ivan Vukadim optimist je kada je riječ o izbornoj reformi.
- Ako želimo da ova država ide putem europskih integracija, onda je izborna reforma nužna. Međutim, kako izborna reforma ne ovisi samo o stavu Hrvata već ovisi i o stavu svih drugih, pitanje je kako će drugi pregovarači željeti ovu djelomični izmjenu Ustava, odnosno izmjenu izbornog zakonodavstva - kazao je Vukadin.
Za njega je apsolutno neprihvatljiva revizija uloge domova naroda.
Na upit hoće li hrvatske stranke bojkotirati izbore ako pregovori propadnu, Vukadin je odgovorio protupitanjem:
- Ima li uvjeta za izbore ukoliko se ne dogodi ovo o čemu mi pričamo? Nisu zakonske pretpostavke za zakonito provođenje izbora ostvarene, odnosno stvorene da bi izbori bili legalni i legitimni i sukladni Ustavu i zakonu – dodao je Vukadin.
Predsjednik Hrvatske demokratske unije Miro Grabovac Titan smatra kako se izbori trebaju održati ukoliko se usvoji prijedlog hrvatske strane, a u slučaju da ne dođe do izmjena izbornog zakonodavstva, po njegovim riječima, hrvatski predstavnici trebaju ostati dosljedni i ne trebaju ići na izbore.
- Smatram da neće biti zakonskih uvjeta za održavanje izbora, a drugo, smatram da Hrvati principijelno ne trebaju izići na te izbore. BiH ne može biti cjelovita bez hrvatskog naroda, jer je narod nositelj suvereniteta – kazao je Grabovac Titan.
Odgovarajući na upit jesu li zadovoljni s potporom koja stiže iz Hrvatske i očekuju li više, kazao je kako je Hrvatska poduzela dosta dobrih mjera kada se govori i razjašnjenju situacije unutar BiH jer pojedini predstavnici unutar EU nisu razumjeli procese unutar BiH.
Iako sama ta EU je potpuno jasna da liberalna demokracija podrazumijeva suverenitet naroda, a unutar BiH su tri konstitutivna naroda odnosno tri suverena naroda, a suverenitet hrvatskog naroda dokinut je jer ne odlučuje o svojim pravima, smatra Grabovac Titan.
Inače, pregovori hrvatskih stranaka s bošnjačkim stranakakom, uz prisustvo američke i EU administracije, nastavljaju se 28., 29., i 30. januara.